Rýdlová, Marie: Porovnání verzí
![nahoru...](/skins/encyklopedie/images/sipka.png)
Řádka 63: | Řádka 63: | ||
Ostravské muzeum: Vzpomínka J. Májové na kolegyni M. R., vč. fotokopií archiválií, sign. II G 145 c.</ee:bibliography_content> | Ostravské muzeum: Vzpomínka J. Májové na kolegyni M. R., vč. fotokopií archiválií, sign. II G 145 c.</ee:bibliography_content> | ||
== <ee:bibliography_label>Literatura</ee:bibliography_label> == | == <ee:bibliography_label>Literatura</ee:bibliography_label> == | ||
− | <ee:bibliography_content>L. [Jan Ladecký]: Švandovo divadlo na Smíchově, ''Divadlo'' 4, 1906, s. 248 [Denisa]; m. [Vojtěch Martínek], ''Moravskoslezský deník'' 16. 10. 1919 [Paní Wolfová, Bobří kožich]; 17. 2. 1921 [Marie Dubská, Naši furianti]; 4. 3. 1920 [Anna Andrejevna, Revizor]; Z. D., ''Moravskoslezský deník'' 5. 11. 1920 [Jacquelina, Bezejmenná]; Dr. V. M. [Vojtěch Martínek], tamtéž 21. 11. 1919, 24. 4. 1932 a 6. 10. 1940 [Kohoutová, Poslední muž]; 25. 12. 1924 [Amah, Na východ od Suezu]; 22. 2. 1925 [Matka Jugovičů, Smrt matky Jugovičů]; 18. 3. 1926 [Kitty Warrenová, Živnost paní Warrenové]; 25. 11. 1928 a 31. 8. 1932 [Fanka, Loupežník]; 20. 3. 1930 [Klásková, Lucerna]; 13. 12. 1931 [Paní Dynybylová, Okénko]; 24. 2. 1939 [Nána, R. U. R. ]; Z. Bár, tamtéž 15. 9. 1935 [Fanka, Loupežník]; -drko- [K. Otto], ''České slovo'' 2. 7. 1943 [Slečna Růžena, Léto]; 6. 6. 1944 [Kateřina Hájková, Rodinná pouta]; O. Ornest: Sedmdesát let M. R., ''Divadlo'' 6, 1955, s. 61−63; E. Sýkorová-Čápová − M. Weimann: ''60 let'' ''Státního divadla v Ostravě'', Ostrava 1980, s. 96, 99, 103, 105−106, 109, 282; M. Zbavitel: ''Jiří Myron'', Ostrava 1980, s. 97−99, 103, 113, 142, 144−145, 182, 185 + Velká lidová herečka, ''Kulturní měsíčník ''2, 1984, s. 22−23 + ''Osm hereckých portrétů. Herci staré gardy ostravské činohry'', Ostrava 1985, s. 34−69, 77−80, 89; ''Almanach Národního divadla moravskoslezského 1919−1999'', Ostrava 1999, s. 37; M. R. in Česko-Slovenská filmová databáze, (online, cit. 5. 7. 2017), URL: https://www.csfd.cz/tvurce/21350-marie-rydlova/. | + | <ee:bibliography_content>L. [Jan Ladecký]: Švandovo divadlo na Smíchově, ''Divadlo'' 4, 1906, s. 248 [Denisa]; m. [Vojtěch Martínek], ''Moravskoslezský deník'' 16. 10. 1919 [Paní Wolfová, Bobří kožich]; 17. 2. 1921 [Marie Dubská, Naši furianti]; 4. 3. 1920 [Anna Andrejevna, Revizor]; Z. D., ''Moravskoslezský deník'' 5. 11. 1920 [Jacquelina, Bezejmenná]; Dr. V. M. [Vojtěch Martínek], tamtéž 21. 11. 1919, 24. 4. 1932 a 6. 10. 1940 [Kohoutová, Poslední muž]; 25. 12. 1924 [Amah, Na východ od Suezu]; 22. 2. 1925 [Matka Jugovičů, Smrt matky Jugovičů]; 18. 3. 1926 [Kitty Warrenová, Živnost paní Warrenové]; 25. 11. 1928 a 31. 8. 1932 [Fanka, Loupežník]; 20. 3. 1930 [Klásková, Lucerna]; 13. 12. 1931 [Paní Dynybylová, Okénko]; 24. 2. 1939 [Nána, R. U. R. ]; Z. Bár, tamtéž 15. 9. 1935 [Fanka, Loupežník]; -drko- [K. Otto], ''České slovo'' 2. 7. 1943 [Slečna Růžena, Léto]; 6. 6. 1944 [Kateřina Hájková, Rodinná pouta]; O. Ornest: Sedmdesát let M. R., ''Divadlo'' 6, 1955, s. 61−63; E. Sýkorová-Čápová − M. Weimann: ''60 let'' ''Státního divadla v Ostravě'', Ostrava 1980, s. 96, 99, 103, 105−106, 109, 282; M. Zbavitel: ''Jiří Myron'', Ostrava 1980, s. 97−99, 103, 113, 142, 144−145, 182, 185 + Velká lidová herečka, ''Kulturní měsíčník ''2, 1984, s. 22−23 + ''Osm hereckých portrétů. Herci staré gardy ostravské činohry'', Ostrava 1985, s. 34−69, 77−80, 89; ''Almanach Národního divadla moravskoslezského 1919−1999'', Ostrava 1999, s. 37; M. R. in Česko-Slovenská filmová databáze, (online, cit. 5. 7. 2017), URL: [https://www.csfd.cz/tvurce/21350-marie-rydlova/ https://www.csfd.cz/tvurce/21350-marie-rydlova/]. |
− | Biografický slovník Slezska; EDS; Fikejz − Film II; Kulturně-historická encyklopedie českého Slezska a severovýchodní Moravy</ee:bibliography_content> | + | Biografický slovník Slezska; EDS; Fikejz − Film II; Kulturně-historická encyklopedie českého Slezska a severovýchodní Moravy |
+ | |||
+ | [[File:Rydlovatri.jpg|x450px|Marie Rýdlová jako Mešjanovka (G. Preissová: Gazdina roba, České divadlo moravskoostravské, 1942), fotograf neuveden. Sbírka Slezského zemského muzea, sign. JI 442/11.]] [[File:Rydlovactyri.jpg|x450px|Marie Rýdlová jako Gertruda (M. Słomczyński: Hallo, Freddie, Městská divadla pražská, 1951), fotograf neuveden. Sbírka Slezského zemského muzea, sign. JI 442/30.]]</ee:bibliography_content> | ||
</ee:bibliography> | </ee:bibliography> | ||
<div class="chronology"><ee:chronology> | <div class="chronology"><ee:chronology> |
Verze z 2. 10. 2017, 14:31
Představitelka energických a rázných žen i laskavých matek a babiček. Pocházela z rozvětvené divadelní rodiny. Po angažmá ve Švandově divadle na Smíchově a u divadelních společností se stala v meziválečném období přední herečkou ostravské činohry. Ztvárnila řadu veseloherních i charakterních dramatických rolí, její doménou byla satira a drsný rázovitý humor.
Od naivek a milovnic se postupně propracovávala k vážným a komickým charakterním rolím, které lépe souzněly s jejím zjevem (robustnější postava, tvář ostrých rysů). Projevila hereckou přirozenost a nadání, které podpořila získanými zkušenostmi. Pohrdání přetvářkou a mravním pokrytectvím vyjadřovala ironií a sebeironií, až groteskní zkratkou. Ředitel V. Jiřikovský si povšiml jejího komického, až groteskního pojetí postav a vhodným výběrem rolí vytvořil příznivé podmínky pro rozvoj veseloherního naturelu. Dal jí dostatek příležitostí, aby plně ukázala individuální přístup a škálu komediálního talentu. Pracovala s výraznou mimikou a měla smysl pro detaily, kterými charakterizovala danou postavu. Zejména v druhém ostravském angažmá vytvořila dlouhou řadu stárnoucích rázných výřečných žen, energických lidových figur, pro jejichž upovídanost a hubatost nacházela přesný a komediálně účinný výraz a které ztvárňovala s ironií a sarkasmem. Role vlídných a přívětivých matek a babiček naplňovala přívětivostí, citovou vroucností a láskyplností. Některé z rolí nastudovala opakovaně: Paní Dulskou ve hře G. Zapolské Morálka paní Dulské (1928, 1937), pradlenu Wolffovou v Hauptmannově Bobřím kožichu (1919, 1929, 1940), Kláskovou v Jiráskově Lucerně (1920, 1926, 1930), Fanku v Čapkově Loupežníkovi (1920, 1928, 1935), Nánu v R. U. R. (1921, 1925, 1939), nebo starostlivou maminku Kohoutovou ve Svobodově veselohře Poslední muž (1919, 1924, 1932, 1940). Tyto postavy R. vždy dále domýšlela a prohlubovala jejich charakterizaci. Od druhé poloviny 30. let směřovala stále více k civilnějšímu a jednoduššímu projevu. Postavy tvořila s nadhledem a s humornou nadsázkou, ale také s lidskostí a bezprostředností jí vlastní. Galerii rozličných matek a babiček R. dále rozšířila na pražských jevištích, mj. o titulní roli v Sarmentově komedii Prababička Mouretová (inscenace v režii B. Stejskala dosáhla sto osmi repríz).
Ve filmu ztvárnila menší role (uklízečka v obchodním domě ve Vávrově snímku Šťastnou cestu, 1943; Kozlerová ve filmu Jarní píseň, 1944), výraznější role ztvárnila ve Vávrových filmech Rozina sebranec (rukavičkářka Markéta, 1945), Nezbedný bakalář (Alžběta, Mikulášova žena, 1946) a Němá barikáda (Stará Němka, Waltrova matka, 1949). Následovaly snímky Divá Bára (Vlčková, 1949), Akce B (Abatyše, 1952) a Radokova hudební komedie Divotvorný klobouk (Žena kováře, 1952).
Role
Švandovo divadlo v Praze
Verunka (L. Stroupežnický: Naši furianti) − 1903; Boženka (F. F. Šamberk: Podskalák) − 1905; Lisa (L. Fulda: Dvojče), Albína (L. Stroupežnický: Na valdštejnské šachtě), Denisa (A. Dumas ml.: Denisa aneb Román pařížské dívky) − 1906.
Národní divadlo moravskoslezské v Moravské Ostravě
(České divadlo moravskoostravské 1941–44)
Slečna Míla (J. Mahen: Ulička odvahy, i Komedia 1923), Paní Wolffová (G. Hauptmann: Bobří kožich), Paní Pluche (A. de Musset: Se srdcem divno hrát), Kohoutová (F. X. Svoboda: Poslední muž) − 1919; Marie Dubská (L. Stroupežnický: Naši furianti), Anna Andrejevna (N. V. Gogol: Revizor), Juliina chůva (W. Shakespeare: Romeo a Julie), Fanka (K. Čapek: Loupežník), Klásková (A. Jirásek: Lucerna), Jacquelina (A. Bisson: Bezejmenná) − 1920; Tereza Orzagová (F. Sokol-Tůma: Gorali), Nána (K. Čapek: R. U. R.) − 1921; Kordula (J. K. Tyl: Strakonický dudák, i 1941) − 1922; Amah (W. S. Maugham: Na východ od Suezu) − 1924; Matka Jugovičů (I. Vojnović: Smrt matky Jugovičů) – 1925; Kitty Warrenová (G. B. Shaw: Živnost paní Warrenové), Voršila (J. K. Tyl: Lesní panna) – 1926; Frosina (Molière: Lakomec, i VD 1946) – 1927; Paní Dulská (G. Zapolska: Morálka paní Dulské) – 1928; Ančka (A. Jirásek: Magdalena Dobromila Rettigová), Terezie Hrnčířová (R. Stolz: Ráj lásky) – 1930; Paní Dynybylová (O. Scheinpflugová: Okénko) − 1931; Jadwiga (O. Nedbal: Polská krev); Miss Rose (J. Cole: Noční motýlek) − 1932; Voršila (R. Fauchois: Pozor, čerstvě natřeno) – 1933; Peštová (F. Langer: Velbloud uchem jehly) − 1934; Pidgeonová (I. Novello: Panenská půda) − 1935; Anna Junková (V. Werner: Lidé na kře) − 1936; Jahelková (J. K. Tyl: Tvrdohlavá žena) − 1937; Babička (B. Němcová, dram. A. Kučerová-Fischerová – J. Port: Babička) − 1938; Matka (K. Čapek: Matka) − 1938; Růžena Bártlová (J. Snížek: Příklady táhnou) − 1939; Millerová (F. Schiller: Úklady a láska); Paní Kmochová (F. Kmoch – F. A. Tichý: Kolíne, Kolíne…) − 1940; Chůva (Eurípidés: Médeia) − 1941; Mešjanovka (G. Preissová: Gazdina roba) − 1942; Slečna Růžena (F. Šrámek: Léto, i ND 1944, j. h.) − 1943; Kateřina Hájková (V. M. Strojil: Rodinná pouta) − 1944.
Městská divadla pražská (Městské divadlo na Královských Vinohradech + Komorní divadlo)
Murzavecká (A. N. Ostrovskij: Vlci a ovce), Marie-Louise Bouju (R. Rolland: 14. červenec) − 1945; Poncia (F. García Lorca: Dům doni Bernardy), Célina Mauretová (J. Sarment: Prababička Mouretová) − 1946; Chrjuminová (A. S. Gribojedov: Hoře z rozumu) − 1947; Ksenie (M. Gorkij: Dostigajev a ti druzí), Anfisa (A. P. Čechov: Tři sestry) − 1948; Paní Rollerová (A. Jirásek, dram. K. Kraus: Filosofská historie), Panna Čiperná (W. Shakespeare: Veselé windsorské paničky), Babička (B. Němcová, dram. J. Pleskot: Babička) −1949.
Divadlo československé armády
Marina (A. P. Čechov: Strýček Váňa), Zuzana Poličanská (J. K. Tyl: Jiříkovo vidění), Marie Petrovna Motylkovová (V. M. Gusjev: Sláva) – 1950.
Městská divadla pražská (scéna Divadlo komedie)
Gertruda (M. Słomczyński: Hallo, Freddie) − 1951.
Prameny
SOA Zámrsk: Sbírka matrik, sign. 2815, Havlíčkův Brod, matrika narozených 1882–1896, s. 93.
Archiv NDM: Soupis rolí, (online, cit. 5. 7. 2017), URL: http://www.ndm.cz/cz/osoba/2190-rydlova-lierova-marie.html.
DÚ – ViS: Tvorba osobností, (online, cit. 5. 7. 2017), URL: http://vis.idu.cz/Persons.aspx.
Ostravské muzeum: Vzpomínka J. Májové na kolegyni M. R., vč. fotokopií archiválií, sign. II G 145 c.
Literatura
L. [Jan Ladecký]: Švandovo divadlo na Smíchově, Divadlo 4, 1906, s. 248 [Denisa]; m. [Vojtěch Martínek], Moravskoslezský deník 16. 10. 1919 [Paní Wolfová, Bobří kožich]; 17. 2. 1921 [Marie Dubská, Naši furianti]; 4. 3. 1920 [Anna Andrejevna, Revizor]; Z. D., Moravskoslezský deník 5. 11. 1920 [Jacquelina, Bezejmenná]; Dr. V. M. [Vojtěch Martínek], tamtéž 21. 11. 1919, 24. 4. 1932 a 6. 10. 1940 [Kohoutová, Poslední muž]; 25. 12. 1924 [Amah, Na východ od Suezu]; 22. 2. 1925 [Matka Jugovičů, Smrt matky Jugovičů]; 18. 3. 1926 [Kitty Warrenová, Živnost paní Warrenové]; 25. 11. 1928 a 31. 8. 1932 [Fanka, Loupežník]; 20. 3. 1930 [Klásková, Lucerna]; 13. 12. 1931 [Paní Dynybylová, Okénko]; 24. 2. 1939 [Nána, R. U. R. ]; Z. Bár, tamtéž 15. 9. 1935 [Fanka, Loupežník]; -drko- [K. Otto], České slovo 2. 7. 1943 [Slečna Růžena, Léto]; 6. 6. 1944 [Kateřina Hájková, Rodinná pouta]; O. Ornest: Sedmdesát let M. R., Divadlo 6, 1955, s. 61−63; E. Sýkorová-Čápová − M. Weimann: 60 let Státního divadla v Ostravě, Ostrava 1980, s. 96, 99, 103, 105−106, 109, 282; M. Zbavitel: Jiří Myron, Ostrava 1980, s. 97−99, 103, 113, 142, 144−145, 182, 185 + Velká lidová herečka, Kulturní měsíčník 2, 1984, s. 22−23 + Osm hereckých portrétů. Herci staré gardy ostravské činohry, Ostrava 1985, s. 34−69, 77−80, 89; Almanach Národního divadla moravskoslezského 1919−1999, Ostrava 1999, s. 37; M. R. in Česko-Slovenská filmová databáze, (online, cit. 5. 7. 2017), URL: https://www.csfd.cz/tvurce/21350-marie-rydlova/.
Biografický slovník Slezska; EDS; Fikejz − Film II; Kulturně-historická encyklopedie českého Slezska a severovýchodní Moravy
Životní události
- 3. 12. 1884: narození, Německý Brod (Havlíčkův Brod, CZ)
- 28. 10. 1971: úmrtí, Praha (CZ)
Další jména
Lierová
Vazby
H
Vznik: 2017
Autor: Sylva Pracná