Wallerotti, Franz Gerwald: Porovnání verzí
![nahoru...](/skins/encyklopedie/images/sipka.png)
Z Divadelní Encyklopedie
(založení hesla) |
m (založení hesla) |
||
Řádka 2: | Řádka 2: | ||
<span id="PageFillProgress">3</span> | <span id="PageFillProgress">3</span> | ||
</ee:progress>{{Infobox Osoba | </ee:progress>{{Infobox Osoba | ||
− | | jméno=<ee:firstname>Franz Gerwald </ee:firstname> | + | | jméno=<ee:firstname>Franz Gerwald</ee:firstname> |
| příjmení=<ee:lastname>WALLEROTTI</ee:lastname> | | příjmení=<ee:lastname>WALLEROTTI</ee:lastname> | ||
| pseudonym=<ee:pseudonym></ee:pseudonym> | | pseudonym=<ee:pseudonym></ee:pseudonym> | ||
Řádka 12: | Řádka 12: | ||
</ee:mvchronology> | </ee:mvchronology> | ||
| zemřel=<ee:mvchronology type="úmrtí" field="date_from"> | | zemřel=<ee:mvchronology type="úmrtí" field="date_from"> | ||
− | 7. 8. 1781 | + | 7. 8. 1781 |
</ee:mvchronology> | </ee:mvchronology> | ||
| místoÚmrtí=<ee:mvchronology type="úmrtí" field="place"> | | místoÚmrtí=<ee:mvchronology type="úmrtí" field="place"> | ||
Řádka 19: | Řádka 19: | ||
| foto=<ee:titleimage></ee:titleimage> | | foto=<ee:titleimage></ee:titleimage> | ||
| fotodesc=<ee:imagedesc></ee:imagedesc> | | fotodesc=<ee:imagedesc></ee:imagedesc> | ||
− | | povolání=<ee:profession>herec, ředitel divadelní společnosti, </ee:profession> | + | | povolání=<ee:profession>herec, ředitel divadelní společnosti,</ee:profession> |
}}<ee:perex> | }}<ee:perex> | ||
Řádka 25: | Řádka 25: | ||
Psán též von Wallerotti, Walleroti, Wallerodi, Walrodi, Bellerotti, Pellerotti aj., s křest. jménem Francesco Gervaldi. – Syn furýra u mnichovského kurfiřtského dvora. I když jméno nasvědčuje italskému původu rodiny, byl naturalizovaný Němec. Jeho divadelní začátky jsou zatím neznámy až do 1733, kdy figuroval v trupě → J. C. Eckenberga jako „Capitano Spaventa“. Po konfliktu s principálem (Eckenberg jej prý dokonce škrtil) založil vlastní společnost, s níž hrál na jaře a koncem 1735 ve Vratislavi a 1736/37 v Praze. Žádal zprvu o povolení hrát v divadle hraběte → Šporka, ale usídlil se nakonec v divadle v Manhartském domě, kde byl posledním nájemcem a financoval jeho poslední renovaci. Po prodeji Manhartského domu se uchýlil do domu U Zlaté hvězdy. V Praze však neměl další perspektivu, a proto se obrátil na západ. 1737 hrál v Mnichově, 1737/38 v Linci, 1739 ve Štrasburku, v Řezně a Mohuči, 1740 ve Švýcarsku (Basilej, Luzern) a v Mohuči, 1741/42 se uchytil ve Frankfurtu nad Mohanem. V souboru byla už od pražského pobytu '''W'''. manželka Theresia, brzy potom i → F. A. Nuth s manželkou Annou Marií (výtečnou Kolombínou), Hanswurst J. Ph. Reck a především → J. Kurtz, který se uplatňoval jako herec (Bernardon) i jako autor, avšak nejpozději 1743 přešel s manželi Nuthovými do společnosti svého otce → F. Kurtze. Do Prahy se '''W'''. vrátil až 1748/49 jako držitel saského privilegia, které získal v Drážďanech 24. 5. 1747. Začal hrát v Divadle v Kotcích, byl však odtud vytlačen → G. B. Locatellim a musel hledat náhradní působiště opět v domě U Zlaté hvězdy. Když mu v důsledku Locatelliho snahy o ovládnutí celého provozu Divadla v Kotcích, tedy i německé činohry, nebylo povoleno U Zlaté hvězdy dále pokračovat, pokusil se znovu prosadit na západě. 1749 hrál v Mohuči a ve Frankfurtu nad Mohanem, ale především vyvinul soustavné úsilí o dobytí mnichovského působiště a o získání bavorského privilegia po → J. Schulzovi. To se mu podařilo 1753 po předchozích hostováních 1749, 1750 a 1752. Privilegia využil ještě 1754 pro Mnichov, kam se vracel z jiných bavorských i vzdálenějších měst až do 1764, kdy byl jeho soubor včleněn do společnosti → S. F. Koberweina a '''W'''. převzal po svém otci místo furýra v bavorské dvorské kanceláři. K divadelní činnosti se pak již nevrátil. | Psán též von Wallerotti, Walleroti, Wallerodi, Walrodi, Bellerotti, Pellerotti aj., s křest. jménem Francesco Gervaldi. – Syn furýra u mnichovského kurfiřtského dvora. I když jméno nasvědčuje italskému původu rodiny, byl naturalizovaný Němec. Jeho divadelní začátky jsou zatím neznámy až do 1733, kdy figuroval v trupě → J. C. Eckenberga jako „Capitano Spaventa“. Po konfliktu s principálem (Eckenberg jej prý dokonce škrtil) založil vlastní společnost, s níž hrál na jaře a koncem 1735 ve Vratislavi a 1736/37 v Praze. Žádal zprvu o povolení hrát v divadle hraběte → Šporka, ale usídlil se nakonec v divadle v Manhartském domě, kde byl posledním nájemcem a financoval jeho poslední renovaci. Po prodeji Manhartského domu se uchýlil do domu U Zlaté hvězdy. V Praze však neměl další perspektivu, a proto se obrátil na západ. 1737 hrál v Mnichově, 1737/38 v Linci, 1739 ve Štrasburku, v Řezně a Mohuči, 1740 ve Švýcarsku (Basilej, Luzern) a v Mohuči, 1741/42 se uchytil ve Frankfurtu nad Mohanem. V souboru byla už od pražského pobytu '''W'''. manželka Theresia, brzy potom i → F. A. Nuth s manželkou Annou Marií (výtečnou Kolombínou), Hanswurst J. Ph. Reck a především → J. Kurtz, který se uplatňoval jako herec (Bernardon) i jako autor, avšak nejpozději 1743 přešel s manželi Nuthovými do společnosti svého otce → F. Kurtze. Do Prahy se '''W'''. vrátil až 1748/49 jako držitel saského privilegia, které získal v Drážďanech 24. 5. 1747. Začal hrát v Divadle v Kotcích, byl však odtud vytlačen → G. B. Locatellim a musel hledat náhradní působiště opět v domě U Zlaté hvězdy. Když mu v důsledku Locatelliho snahy o ovládnutí celého provozu Divadla v Kotcích, tedy i německé činohry, nebylo povoleno U Zlaté hvězdy dále pokračovat, pokusil se znovu prosadit na západě. 1749 hrál v Mohuči a ve Frankfurtu nad Mohanem, ale především vyvinul soustavné úsilí o dobytí mnichovského působiště a o získání bavorského privilegia po → J. Schulzovi. To se mu podařilo 1753 po předchozích hostováních 1749, 1750 a 1752. Privilegia využil ještě 1754 pro Mnichov, kam se vracel z jiných bavorských i vzdálenějších měst až do 1764, kdy byl jeho soubor včleněn do společnosti → S. F. Koberweina a '''W'''. převzal po svém otci místo furýra v bavorské dvorské kanceláři. K divadelní činnosti se pak již nevrátil. | ||
− | O hereckých schopnostech '''W'''. mnoho nevíme. Výrazněji se prosadil jako principál, pozorně sledující nové divadelní tendence v období rozkládajícího se baroka. Z jeho prvního pražského pobytu 1736/37 známe sice obsáhlý soupis titulů náboženských her, který připojil k žádosti o povolení hrát v adventu, ale o skutečné povaze jeho repertoáru svědčí spíše místodržitelský dekret, pozastavující se nad komediemi se skandálními milostnými zápletkami. Z frankfurtského pobytu 1741/42 je konkrétně znám jeho repertoár, překvapivý neobvyklou šíří, na níž měla zásluhu nejen tradice, ale i dramaturgická spolupráce s J. Kurtzem a F. A. Nuthem, která se projevila v zastoupení burlesek a satirických komedií podle vídeňských vzorů. '''W'''. zde ojediněle uváděl již i reformní dramatické pokusy předvádějící v duchu normativní gottschedovské poetiky příkladné jednání postav – hrdinů racionálně uspořádaného světa. V Praze uvedl 28. 1. 1749 Holbergovu komedii ''Mascarade ''pod | + | O hereckých schopnostech '''W'''. mnoho nevíme. Výrazněji se prosadil jako principál, pozorně sledující nové divadelní tendence v období rozkládajícího se baroka. Z jeho prvního pražského pobytu 1736/37 známe sice obsáhlý soupis titulů náboženských her, který připojil k žádosti o povolení hrát v adventu, ale o skutečné povaze jeho repertoáru svědčí spíše místodržitelský dekret, pozastavující se nad komediemi se skandálními milostnými zápletkami. Z frankfurtského pobytu 1741/42 je konkrétně znám jeho repertoár, překvapivý neobvyklou šíří, na níž měla zásluhu nejen tradice, ale i dramaturgická spolupráce s J. Kurtzem a F. A. Nuthem, která se projevila v zastoupení burlesek a satirických komedií podle vídeňských vzorů. '''W'''. zde ojediněle uváděl již i reformní dramatické pokusy předvádějící v duchu normativní gottschedovské poetiky příkladné jednání postav – hrdinů racionálně uspořádaného světa. V Praze uvedl 28. 1. 1749 Holbergovu komedii ''Mascarade ''pod titulem ''Dass so Trunck als Wollustliebende Alter, Oder: Die Masqueraden, Oder auch: Die auf der Redoute glücklich beschlossene, von den Eltern verworffene, und doch von ihnen gewünschte, und selbst abgeredete Heurath ''[Truňku i rozkoší milovné stáří aneb Maškaráda, nebo také Na redutě šťastně domluvený, rodiči zamítnutý, avšak přece jimi žádaný a dokonce domluvený sňatek]. Je to další doklad '''W'''. obratu k literárně propracovanější dramatice, za nějž byl později vyzdvihován i osvícensky orientovanými kritiky. |
</ee:content> | </ee:content> | ||
<ee:bibliography> | <ee:bibliography> | ||
Řádka 34: | Řádka 34: | ||
== Životní události == | == Životní události == | ||
* <ee:chronology_date_from>kolem 1700</ee:chronology_date_from><ee:chronology_date_to/>: <ee:chronology_event_type>narození</ee:chronology_event_type><ee:chronology_place/><br/><ee:chronology_event_text/><ee:chronology_public_notice/><ee:chronology_private_notice/><ee:nevershow><ee:chronology_coords/></ee:nevershow> | * <ee:chronology_date_from>kolem 1700</ee:chronology_date_from><ee:chronology_date_to/>: <ee:chronology_event_type>narození</ee:chronology_event_type><ee:chronology_place/><br/><ee:chronology_event_text/><ee:chronology_public_notice/><ee:chronology_private_notice/><ee:nevershow><ee:chronology_coords/></ee:nevershow> | ||
− | * <ee:chronology_date_from>7. 8. 1781 </ee:chronology_date_from><ee:chronology_date_to/>: <ee:chronology_event_type>úmrtí</ee:chronology_event_type>, <ee:chronology_place>Mnichov (Německo)</ee:chronology_place><br/><ee:chronology_event_text/><ee:chronology_public_notice/><ee:chronology_private_notice/><ee:nevershow><ee:chronology_coords/></ee:nevershow> | + | * <ee:chronology_date_from>7. 8. 1781</ee:chronology_date_from><ee:chronology_date_to/>: <ee:chronology_event_type>úmrtí</ee:chronology_event_type>, <ee:chronology_place>Mnichov (Německo)</ee:chronology_place><br/><ee:chronology_event_text/><ee:chronology_public_notice/><ee:chronology_private_notice/><ee:nevershow><ee:chronology_coords/></ee:nevershow> |
</ee:chronology></div> | </ee:chronology></div> | ||
<div class="names"><ee:names> | <div class="names"><ee:names> |
Verze z 12. 11. 2016, 13:48
Franz Gerwald WALLEROTTI
* kolem 1700
† 7. 8. 1781 Mnichov (Německo)
herec, ředitel divadelní společnosti
Nyní jsou zobrazeny pouze částečné informace. Úplné heslo bude viditelné až po přihlášení.