Wahr, Karl: Porovnání verzí
![nahoru...](/skins/encyklopedie/images/sipka.png)
Z Divadelní Encyklopedie
(založení hesla) |
m (založení hesla) |
||
Řádka 2: | Řádka 2: | ||
<span id="PageFillProgress">3</span> | <span id="PageFillProgress">3</span> | ||
</ee:progress>{{Infobox Osoba | </ee:progress>{{Infobox Osoba | ||
− | | jméno=<ee:firstname>Karl </ee:firstname> | + | | jméno=<ee:firstname>Karl</ee:firstname> |
| příjmení=<ee:lastname>WAHR</ee:lastname> | | příjmení=<ee:lastname>WAHR</ee:lastname> | ||
| pseudonym=<ee:pseudonym>C. F. W., K. F. W.</ee:pseudonym> | | pseudonym=<ee:pseudonym>C. F. W., K. F. W.</ee:pseudonym> | ||
| narozen=<ee:mvchronology type="narození" field="date_from"> | | narozen=<ee:mvchronology type="narození" field="date_from"> | ||
− | mezi 1743–45 | + | mezi 1743–45 |
</ee:mvchronology> | </ee:mvchronology> | ||
| místoNarození=<ee:mvchronology type="narození" field="place"> | | místoNarození=<ee:mvchronology type="narození" field="place"> | ||
Řádka 12: | Řádka 12: | ||
</ee:mvchronology> | </ee:mvchronology> | ||
| zemřel=<ee:mvchronology type="úmrtí" field="date_from"> | | zemřel=<ee:mvchronology type="úmrtí" field="date_from"> | ||
− | 22. 12. 1811 | + | 22. 12. 1811 |
</ee:mvchronology> | </ee:mvchronology> | ||
| místoÚmrtí=<ee:mvchronology type="úmrtí" field="place"> | | místoÚmrtí=<ee:mvchronology type="úmrtí" field="place"> | ||
Řádka 19: | Řádka 19: | ||
| foto=<ee:titleimage></ee:titleimage> | | foto=<ee:titleimage></ee:titleimage> | ||
| fotodesc=<ee:imagedesc></ee:imagedesc> | | fotodesc=<ee:imagedesc></ee:imagedesc> | ||
− | | povolání=<ee:profession>herec, ředitel divadelní společnosti, </ee:profession> | + | | povolání=<ee:profession>herec, ředitel divadelní společnosti,</ee:profession> |
}}<ee:perex> | }}<ee:perex> | ||
Řádka 35: | Řádka 35: | ||
Satisfakce na divadle se '''W'''. dostalo po ukončení Bondiniho nájemní smlouvy. Od Velikonoc 1788 se stal ředitelem Nosticova divadla. Sestavil společnost za pomoci principála → A. Schopfa a jeho herců (Die Schopfische Schauspielergesellschaft unter der Enterprise und Direction des Hrn. Wahr), k nimž se připojily osvědčené síly Körnerová a Bergobzoom, jenž právě opustil místo divadelního ředitele v Brně, a → F. J. Fischer s manželkou. V repertoáru zaujaly vedle činohry (Iffland, Lessing, Spieß) a singspielu výrazné místo výpravné pantomimické balety kombinované s melodramem (např. P. Winter, l: J. M. Babo: ''Cora und Alonzo'', ''Reinhold und Armida''), aranžované baletním mistrem A. Rollandem. Po počátečním úspěchu Schopfových herců však společnost upadala, '''W'''. nenahrazoval odcházející schopné herce novými kvalitními silami a sám se neúměrně herecky prosazoval. Divadelní podnikání v celé monarchii bylo v únoru 1790 ochromeno smutkem, vyhlášeným po smrti císaře. Nostic, zdráhající se hradit finanční ztráty, pronajal po skončení zimní sezony 1790/91 divadlo opernímu podnikateli → D. Guardasonimu a '''W'''. společnost definitivně zanikla. Někteří herci přešli do společnosti → V. Mihuleho, který v září 1791 převzal vedení činohry v Nosticově divadle. '''W'''. se teprve po několika letech, v květnu 1797, vrátil na jeviště jako herec a režisér společnosti → K. F. Guolfingera von Steinsberg v Nosticově divadle. Jeho hereckým oborem byly role šlechticů, vojáků a starců. Jako režisér německé činohry působil později i v souboru Vlastenského divadla za → A. Gramse. Pohostinsky hrál v Pešti a Budíně (26. 10.–7. 11. 1801), jako režisér působil též v Salcburku (1801–03). 1806 se objevil ve společnosti herce A. Karschina ve Francouzi obsazeném Kolíně nad Rýnem v rolích otců. Na počátku června 1807 tam sestavil vlastní společnost, která se záhy v Bonnu rozpadla. Posledním '''W'''. působištěm se nakrátko stalo městské divadlo v Rize, kde byla k jeho benefici uvedena Kotzebuova hra ''Menschenhaß und Reue ''[Lidská nenávist a lítost, 25. 9. 1811]. | Satisfakce na divadle se '''W'''. dostalo po ukončení Bondiniho nájemní smlouvy. Od Velikonoc 1788 se stal ředitelem Nosticova divadla. Sestavil společnost za pomoci principála → A. Schopfa a jeho herců (Die Schopfische Schauspielergesellschaft unter der Enterprise und Direction des Hrn. Wahr), k nimž se připojily osvědčené síly Körnerová a Bergobzoom, jenž právě opustil místo divadelního ředitele v Brně, a → F. J. Fischer s manželkou. V repertoáru zaujaly vedle činohry (Iffland, Lessing, Spieß) a singspielu výrazné místo výpravné pantomimické balety kombinované s melodramem (např. P. Winter, l: J. M. Babo: ''Cora und Alonzo'', ''Reinhold und Armida''), aranžované baletním mistrem A. Rollandem. Po počátečním úspěchu Schopfových herců však společnost upadala, '''W'''. nenahrazoval odcházející schopné herce novými kvalitními silami a sám se neúměrně herecky prosazoval. Divadelní podnikání v celé monarchii bylo v únoru 1790 ochromeno smutkem, vyhlášeným po smrti císaře. Nostic, zdráhající se hradit finanční ztráty, pronajal po skončení zimní sezony 1790/91 divadlo opernímu podnikateli → D. Guardasonimu a '''W'''. společnost definitivně zanikla. Někteří herci přešli do společnosti → V. Mihuleho, který v září 1791 převzal vedení činohry v Nosticově divadle. '''W'''. se teprve po několika letech, v květnu 1797, vrátil na jeviště jako herec a režisér společnosti → K. F. Guolfingera von Steinsberg v Nosticově divadle. Jeho hereckým oborem byly role šlechticů, vojáků a starců. Jako režisér německé činohry působil později i v souboru Vlastenského divadla za → A. Gramse. Pohostinsky hrál v Pešti a Budíně (26. 10.–7. 11. 1801), jako režisér působil též v Salcburku (1801–03). 1806 se objevil ve společnosti herce A. Karschina ve Francouzi obsazeném Kolíně nad Rýnem v rolích otců. Na počátku června 1807 tam sestavil vlastní společnost, která se záhy v Bonnu rozpadla. Posledním '''W'''. působištěm se nakrátko stalo městské divadlo v Rize, kde byla k jeho benefici uvedena Kotzebuova hra ''Menschenhaß und Reue ''[Lidská nenávist a lítost, 25. 9. 1811]. | ||
− | '''W'''. byl hereckou a principálskou osobností, která zásadně formovala podobu pražského divadla v osmdesátých letech 18. stol. a ovlivňovala ji i v následující dekádě. Jako herec upoutával štíhlou pohlednou postavou, jeho projev se vyznačoval noblesou, elasticitou mimiky, správnou deklamací a především celkovým výrazem, jímž dokázal ovládnout jeviště a strhnout diváky. Byl prvním hercem své společnosti. Prošel obory milovníků, hrdinů, tyranů a otců a byl považován za jednoho z nejlepších soudobých představitelů Hamleta (⇒ GTK 1780). Od poloviny osmdesátých let se v hodnocení jeho výkonů objevovaly i kritické hlasy, které jej označovaly za průměrného herce s nepřirozeným projevem, nepochopitelně uctívaného pražským publikem. V dramaturgii udržoval těsný kontakt s německou osvícenskou dramatikou a v tomto duchu uváděl i překlady z angličtiny a francouzštiny, podporoval literární tvorbu členů své společnosti a otevíral jí cestu na jeviště. Herce vychovával v ušlechtilém duchu klasicistního deklamačního herectví. Takto profilovanou společnost, cílevědomě budovanou déle než deset let, se v Praze nepodařilo udržet, i když se '''W'''. usilovně snažil o přebudování dramaturgie ve prospěch hudebního divadla a podle zmínky v časopise ''Das Pragerblättchen ''provedl i pokus s uvedením her v českém jazyce (''Kmotr z Prahy'', '' | + | '''W'''. byl hereckou a principálskou osobností, která zásadně formovala podobu pražského divadla v osmdesátých letech 18. stol. a ovlivňovala ji i v následující dekádě. Jako herec upoutával štíhlou pohlednou postavou, jeho projev se vyznačoval noblesou, elasticitou mimiky, správnou deklamací a především celkovým výrazem, jímž dokázal ovládnout jeviště a strhnout diváky. Byl prvním hercem své společnosti. Prošel obory milovníků, hrdinů, tyranů a otců a byl považován za jednoho z nejlepších soudobých představitelů Hamleta (⇒ GTK 1780). Od poloviny osmdesátých let se v hodnocení jeho výkonů objevovaly i kritické hlasy, které jej označovaly za průměrného herce s nepřirozeným projevem, nepochopitelně uctívaného pražským publikem. V dramaturgii udržoval těsný kontakt s německou osvícenskou dramatikou a v tomto duchu uváděl i překlady z angličtiny a francouzštiny, podporoval literární tvorbu členů své společnosti a otevíral jí cestu na jeviště. Herce vychovával v ušlechtilém duchu klasicistního deklamačního herectví. Takto profilovanou společnost, cílevědomě budovanou déle než deset let, se v Praze nepodařilo udržet, i když se '''W'''. usilovně snažil o přebudování dramaturgie ve prospěch hudebního divadla a podle zmínky v časopise ''Das Pragerblättchen ''provedl i pokus s uvedením her v českém jazyce (''Kmotr z Prahy'', ''Šťastný invalida''). Úvahy, vycházející z '''W'''. okruhu a publikované v ''Theaterwochenblatt für Salzburg ''v době tamějšího angažmá společnosti, v nichž bylo podrobně promýšleno fungování veřejného městského divadla, nahradilo po zkušenostech z pražského konkurenčního prostředí praktické uvažování. Nové myšlenky se objevily v tištěném provolání ''An einen hohen und gnädigen Adel und verehrungswürdiges Publikum der Hauptstadt Böhmens ''při zahájení sezony 1788/89, kde se '''W'''. vyslovil k otázkám charakteru a poslání divadla pod zorným úhlem praxe: zdůraznil komerční hledisko divadelního podnikání a za účel divadelních produkcí označil příjemnou duchaplnou zábavu. S cílem dosáhnout hojnější návštěvnosti a rozšíření okruhu publika tehdy oznámil snížení ceny předplatného, v němž spatřoval možnost jak dosáhnout vyrovnaného rozpočtu. '''W'''. principálská kariéra představuje typický příklad rozpadu osvícenského ideálu, tj. myšlenky stálého, umělecky produktivního a všeobecně prospěšného divadla, dotovaného z vnějších zdrojů a nezávislého na vlastních příjmech. |
</ee:content> | </ee:content> | ||
<ee:bibliography> | <ee:bibliography> | ||
Řádka 43: | Řádka 43: | ||
<div class="chronology"><ee:chronology> | <div class="chronology"><ee:chronology> | ||
== Životní události == | == Životní události == | ||
− | * <ee:chronology_date_from>mezi 1743–45 </ee:chronology_date_from><ee:chronology_date_to/>: <ee:chronology_event_type>narození</ee:chronology_event_type>, <ee:chronology_place>Petrohrad u Rakovníka</ee:chronology_place><br/><ee:chronology_event_text/><ee:chronology_public_notice/><ee:chronology_private_notice/><ee:nevershow><ee:chronology_coords/></ee:nevershow> | + | * <ee:chronology_date_from>mezi 1743–45</ee:chronology_date_from><ee:chronology_date_to/>: <ee:chronology_event_type>narození</ee:chronology_event_type>, <ee:chronology_place>Petrohrad u Rakovníka</ee:chronology_place><br/><ee:chronology_event_text/><ee:chronology_public_notice/><ee:chronology_private_notice/><ee:nevershow><ee:chronology_coords/></ee:nevershow> |
− | * <ee:chronology_date_from>22. 12. 1811 </ee:chronology_date_from><ee:chronology_date_to/>: <ee:chronology_event_type>úmrtí</ee:chronology_event_type>, <ee:chronology_place>Riga (Lotyšsko)</ee:chronology_place><br/><ee:chronology_event_text/><ee:chronology_public_notice/><ee:chronology_private_notice/><ee:nevershow><ee:chronology_coords/></ee:nevershow> | + | * <ee:chronology_date_from>22. 12. 1811</ee:chronology_date_from><ee:chronology_date_to/>: <ee:chronology_event_type>úmrtí</ee:chronology_event_type>, <ee:chronology_place>Riga (Lotyšsko)</ee:chronology_place><br/><ee:chronology_event_text/><ee:chronology_public_notice/><ee:chronology_private_notice/><ee:nevershow><ee:chronology_coords/></ee:nevershow> |
</ee:chronology></div> | </ee:chronology></div> | ||
<div class="names"><ee:names> | <div class="names"><ee:names> |
Verze z 12. 11. 2016, 12:27
Karl WAHR
* mezi 1743–45 Petrohrad u Rakovníka
† 22. 12. 1811 Riga (Lotyšsko)
herec, ředitel divadelní společnosti
Nyní jsou zobrazeny pouze částečné informace. Úplné heslo bude viditelné až po přihlášení.