Barényi, Olga: Porovnání verzí
![nahoru...](/skins/encyklopedie/images/sipka.png)
Z Divadelní Encyklopedie
m |
m |
||
Řádka 35: | Řádka 35: | ||
<ee:bibliography_content>Olga Bělská, Olga/ Luisa/ Louisa Voznicová (herecké); Olga Barényi/ Barényiová/ von Barényi, Hilde Wangel, Jolán Deutsch [?] (autorské).</ee:bibliography_content> | <ee:bibliography_content>Olga Bělská, Olga/ Luisa/ Louisa Voznicová (herecké); Olga Barényi/ Barényiová/ von Barényi, Hilde Wangel, Jolán Deutsch [?] (autorské).</ee:bibliography_content> | ||
== <ee:bibliography_label>Role</ee:bibliography_label> == | == <ee:bibliography_label>Role</ee:bibliography_label> == | ||
− | <ee:bibliography_content>Divadlo mladých<br/>M. Holzbachová:''Taneční orchestrion'', První Marie (anon.: ''Mastičkář''), Liběna (anon.: ''Fraška o Mistru Miminovi'') – 1925; Žena Kritylla (Aristofanes, ú: J. Frejka: ''Když ženy něco slaví…'') – 1926.<br/>Státní konservatoř hudby, dramatické oddělení<br/>Vdova (W. Shakespeare: ''Zkrocení zlé ženy''), Jahelková (J. K. Tyl: ''Tvrdohlavá žena a zamilovaný školní mládenec'') – 1926; Mráčková (A. Jirásek: ''Samota''), Martina (Molière: ''Učené ženy'') – 1927.<br/>Umělecké studio<br/>Teta Tereza (Saint-Georges de Bouhélier: ''Dětský karneval'') – 1926.<br/>Slovenské národní divadlo Bratislava<br/>Anna Fedorovna (P. Romanov: ''Zemetrasenie'', slov.), Evuša (F. Urbánek: ''Bludár'', slov.), Dorka (W. Shakespeare: ''Pohádka zimného večera'', čes.) – 1927; Fernanda (F. Savigny: ''Ľalia z baru'', čes.), Paní Schuttleworthová (W. S. Maugham: ''Viktorie'', čes.), Jolantha (E. Scribe: ''Leonie'', česky), Hanka (G. Zapolska: ''Morálka panej Dulskej'', čes.), Katy (J. Skorkovská: ''Opičiak Fuk'', čes.), Maria (W. Shakespeare: ''Večer trojkráľový'', slov.), Matka ženíchova + Anitra (H. Ibsen: ''Peer Gynt'', čes.), Baba Pejzlerka (J. Hašek, dram. V. Jiřikovský: ''Dobrý vojak Švejk'', čes.) – 1928.</ee:bibliography_content> | + | <ee:bibliography_content>'''Divadlo mladých |
+ | |||
+ | <br/>M. Holzbachová:''Taneční orchestrion'', První Marie (anon.: ''Mastičkář''), Liběna (anon.: ''Fraška o Mistru Miminovi'') – 1925; Žena Kritylla (Aristofanes, ú: J. Frejka: ''Když ženy něco slaví…'') – 1926. | ||
+ | |||
+ | <br/>'''Státní konservatoř hudby, dramatické oddělení'''<br/>Vdova (W. Shakespeare: ''Zkrocení zlé ženy''), Jahelková (J. K. Tyl: ''Tvrdohlavá žena a zamilovaný školní mládenec'') – 1926; Mráčková (A. Jirásek: ''Samota''), Martina (Molière: ''Učené ženy'') – 1927. | ||
+ | |||
+ | <br/>'''Umělecké studio'''<br/>Teta Tereza (Saint-Georges de Bouhélier: ''Dětský karneval'') – 1926. | ||
+ | |||
+ | '''<br/>Slovenské národní divadlo Bratislava'''<br/>Anna Fedorovna (P. Romanov: ''Zemetrasenie'', slov.), Evuša (F. Urbánek: ''Bludár'', slov.), Dorka (W. Shakespeare: ''Pohádka zimného večera'', čes.) – 1927; Fernanda (F. Savigny: ''Ľalia z baru'', čes.), Paní Schuttleworthová (W. S. Maugham: ''Viktorie'', čes.), Jolantha (E. Scribe: ''Leonie'', česky), Hanka (G. Zapolska: ''Morálka panej Dulskej'', čes.), Katy (J. Skorkovská: ''Opičiak Fuk'', čes.), Maria (W. Shakespeare: ''Večer trojkráľový'', slov.), Matka ženíchova + Anitra (H. Ibsen: ''Peer Gynt'', čes.), Baba Pejzlerka (J. Hašek, dram. V. Jiřikovský: ''Dobrý vojak Švejk'', čes.) – 1928.</ee:bibliography_content> | ||
== <ee:bibliography_label>Hry</ee:bibliography_label> == | == <ee:bibliography_label>Hry</ee:bibliography_label> == | ||
<ee:bibliography_content>''Veliká hvězda'', Komorní divadlo 1943, i t.; ''Herečka'', Městské divadlo na Poříčí 1944, i t.; ''Zámek Miyajima'', Národní divadlo 1944, i t.; ''Ten druhý'', rozmn., Alfa b. d.</ee:bibliography_content> | <ee:bibliography_content>''Veliká hvězda'', Komorní divadlo 1943, i t.; ''Herečka'', Městské divadlo na Poříčí 1944, i t.; ''Zámek Miyajima'', Národní divadlo 1944, i t.; ''Ten druhý'', rozmn., Alfa b. d.</ee:bibliography_content> |
Verze z 8. 8. 2016, 09:56
Olga BARÉNYI
* 4. 7. 1905 Kroměříž (CZ)
† 3. 8. 1978 München (D)
autorka divadelních her a románů, herečka, tanečnice
Ve dvacátých letech krátce herecky činná v avantgardních skupinách a v Bratislavě. Za nacistické okupace se intenzivně věnovala literatuře (povídky, psychologické a experimentální prózy, dramata), její hry byly uváděny na pražských scénách. Zároveň si úspěšně budovala falešnou identitu. V exilu psala a publikovala německy (román z pražského povstání 1945 aj.). Její skutečná totožnost byla odhalena až 2015.
Nyní jsou zobrazeny pouze částečné informace. Úplné heslo bude viditelné až po přihlášení.