Pöck, Josef: Porovnání verzí
![nahoru...](/skins/encyklopedie/images/sipka.png)
m (Jakubcova přesunul stránku Pöck Josef na Pöck, Josef) |
m |
||
(Není zobrazena jedna mezilehlá verze od jednoho dalšího uživatele.) | |||
Řádka 1: | Řádka 1: | ||
<ee:template>Osoba</ee:template><ee:progress> | <ee:template>Osoba</ee:template><ee:progress> | ||
<span id="PageFillProgress">3</span> | <span id="PageFillProgress">3</span> | ||
− | </ee:progress> | + | </ee:progress>{{Infobox Osoba |
− | {{Infobox Osoba | + | | jméno=<ee:firstname>Josef</ee:firstname> |
− | | jméno = <ee:firstname>Josef</ee:firstname> | + | | příjmení=<ee:lastname>Pöck</ee:lastname> |
− | | příjmení = <ee:lastname>Pöck</ee:lastname> | + | | pseudonym=<ee:pseudonym></ee:pseudonym> |
− | | pseudonym = <ee:pseudonym></ee:pseudonym> | + | | narozen=<ee:mvchronology type="narození" field="date_from"> |
− | | narozen = <ee:mvchronology type="narození" field="date_from"> | + | |
1812 | 1812 | ||
</ee:mvchronology> | </ee:mvchronology> | ||
− | | místoNarození = <ee:mvchronology type="narození" field="place"> | + | | místoNarození=<ee:mvchronology type="narození" field="place"> |
Zwettl, Dolní Rakousko | Zwettl, Dolní Rakousko | ||
</ee:mvchronology> | </ee:mvchronology> | ||
− | | zemřel = <ee:mvchronology type="úmrtí" field="date_from"> | + | | zemřel=<ee:mvchronology type="úmrtí" field="date_from"> |
30. 10. 1869 | 30. 10. 1869 | ||
</ee:mvchronology> | </ee:mvchronology> | ||
− | | místoÚmrtí = <ee:mvchronology type="úmrtí" field="place"> | + | | místoÚmrtí=<ee:mvchronology type="úmrtí" field="place"> |
Braunschweig, Německo | Braunschweig, Německo | ||
</ee:mvchronology> | </ee:mvchronology> | ||
− | | foto = <ee:titleimage></ee:titleimage> | + | | foto=<ee:titleimage></ee:titleimage> |
− | | povolání = <ee:profession>zpěvák, režisér</ee:profession> | + | | fotodesc=<ee:imagedesc></ee:imagedesc> |
+ | | povolání=<ee:profession>zpěvák, režisér</ee:profession> | ||
}}<ee:perex> | }}<ee:perex> | ||
− | </ee:perex> | + | </ee:perex><ee:content> |
− | + | ||
− | <ee:content> | + | |
Psán též Pöckh, Poeck. O jeho studiu není nic známo. Začínal jako pozounista v orchestru Theater in der Josefstadt ve Vídni, kde jeho pěvecké schopnosti objevil ředitel J. A. Stöger. Nechal '''P. '''školit a vyplatil ho z vojenské služby. '''P. '''vynikl 1832 jako Zampa (Hérold: ''Zampa'') a 1834 zpíval při premiéře první verze Kreutzerovy opery ''Das Nachtlager von Granada ''roli Lovce,napsanou údajně pro jeho hlas; bezprostředně následujících 30 repríz tohoto díla na Stögerově scéně ho mezi vídeňským publikem proslavilo. Spolu se Stögerem a dalšími zpěváky odešel '''P. '''v červenci 1834 do pražského StD a stal se jeho prvním basistou a basbarytonistou. Literatura se zmiňuje (bez dokladů) o tom, že se v Praze oženil se Stögerovou dcerou. Byl jedním z nejobdivovanějších členů souboru a k jeho služebním výhodám patřily i poměrně dlouhé dovolené pro hostování v zahraničí. Také v létě 1837 hostoval v dvorním divadle v Braunschweigu (poprvé již 14. 7. 1834) a v rozporu se svou pražskou smlouvou, uzavřenou až do roku 1840, přijal nabídnuté tamní doživotní angažmá. Jako člen braunschweigského dvorního divadla vystoupil poprvé 3. 9. 1837 v titulní roli Rossiniho opery ''Wilhelm Tell''. Řediteli Stögerovi se navzdory velkému úsilí nepodařilo získat ho zpět do StD (od 22. 9. 1837 až do listopadu oznamují cedule, že '''P. '''o své vůli překročil délku své dovolené). V pražském souboru ho nahradil již angažovaný K. Strakatý a od prosince 1837 někdejší Stögerův další vídeňský zpěvák E. Kunz, přicházející z Prešpurku [Bratislava]. Z Braunschweigu, kde od 1840 působil i jako režisér, zajížděl '''P. '''na další velká německá jeviště, mj. 1840 účinkoval s německou operní společností v Londýně při místní premiéře Kreutzerovy opery ''Das Nachtlager von Granada''. V červnu 1842 se se Stögerem smířil a hostoval v Praze v šesti rolích. | Psán též Pöckh, Poeck. O jeho studiu není nic známo. Začínal jako pozounista v orchestru Theater in der Josefstadt ve Vídni, kde jeho pěvecké schopnosti objevil ředitel J. A. Stöger. Nechal '''P. '''školit a vyplatil ho z vojenské služby. '''P. '''vynikl 1832 jako Zampa (Hérold: ''Zampa'') a 1834 zpíval při premiéře první verze Kreutzerovy opery ''Das Nachtlager von Granada ''roli Lovce,napsanou údajně pro jeho hlas; bezprostředně následujících 30 repríz tohoto díla na Stögerově scéně ho mezi vídeňským publikem proslavilo. Spolu se Stögerem a dalšími zpěváky odešel '''P. '''v červenci 1834 do pražského StD a stal se jeho prvním basistou a basbarytonistou. Literatura se zmiňuje (bez dokladů) o tom, že se v Praze oženil se Stögerovou dcerou. Byl jedním z nejobdivovanějších členů souboru a k jeho služebním výhodám patřily i poměrně dlouhé dovolené pro hostování v zahraničí. Také v létě 1837 hostoval v dvorním divadle v Braunschweigu (poprvé již 14. 7. 1834) a v rozporu se svou pražskou smlouvou, uzavřenou až do roku 1840, přijal nabídnuté tamní doživotní angažmá. Jako člen braunschweigského dvorního divadla vystoupil poprvé 3. 9. 1837 v titulní roli Rossiniho opery ''Wilhelm Tell''. Řediteli Stögerovi se navzdory velkému úsilí nepodařilo získat ho zpět do StD (od 22. 9. 1837 až do listopadu oznamují cedule, že '''P. '''o své vůli překročil délku své dovolené). V pražském souboru ho nahradil již angažovaný K. Strakatý a od prosince 1837 někdejší Stögerův další vídeňský zpěvák E. Kunz, přicházející z Prešpurku [Bratislava]. Z Braunschweigu, kde od 1840 působil i jako režisér, zajížděl '''P. '''na další velká německá jeviště, mj. 1840 účinkoval s německou operní společností v Londýně při místní premiéře Kreutzerovy opery ''Das Nachtlager von Granada''. V červnu 1842 se se Stögerem smířil a hostoval v Praze v šesti rolích. | ||
Řádka 44: | Řádka 42: | ||
<div class="names"><ee:names> | <div class="names"><ee:names> | ||
== Další jména == | == Další jména == | ||
− | <ee:names_lastname>Pöckh</ee:names_lastname> <ee:names_firstname/> | + | <ee:names_lastname>Pöckh</ee:names_lastname> <ee:names_firstname/>, <ee:names_lastname>Poeck</ee:names_lastname> <ee:names_firstname/> |
− | <ee:names_lastname>Poeck</ee:names_lastname> <ee:names_firstname/> | + | |
</ee:names></div> | </ee:names></div> | ||
{{#dpl: | {{#dpl: | ||
Řádka 56: | Řádka 53: | ||
| noresultsheader=\n | | noresultsheader=\n | ||
}} | }} | ||
− | < | + | <ee:published>'''Vznik:''' 2006{{break}}</ee:published><ee:source>'''Zdroj:''' ''Hudební divadlo v českých zemích. Osobnosti 19. století,'' ed. J. Ludvová, Praha: Divadelní ústav – Academia 2006, s. 407–408{{break}}</ee:source><ee:author>'''Autor:''' [[Jitka Ludvová]]{{break}}</ee:author> |
− | + | ||
− | ''' | + | |
− | < | + | |
− | + | ||
− | '''Zdroj:''' | + | |
− | '''Autor:''' | + | |
− | + | ||
<ee:category>[[Category:Hudební divadlo]] | <ee:category>[[Category:Hudební divadlo]] | ||
[[Category:Divadelní osobnosti]]</ee:category> | [[Category:Divadelní osobnosti]]</ee:category> | ||
Řádka 72: | Řádka 63: | ||
</ee:documentation> | </ee:documentation> | ||
</cshow> | </cshow> | ||
− | + | ||
<references></references> | <references></references> | ||
− | |||
<noinclude><languages></languages></noinclude> | <noinclude><languages></languages></noinclude> |
Aktuální verze z 9. 2. 2017, 20:31
Psán též Pöckh, Poeck. O jeho studiu není nic známo. Začínal jako pozounista v orchestru Theater in der Josefstadt ve Vídni, kde jeho pěvecké schopnosti objevil ředitel J. A. Stöger. Nechal P. školit a vyplatil ho z vojenské služby. P. vynikl 1832 jako Zampa (Hérold: Zampa) a 1834 zpíval při premiéře první verze Kreutzerovy opery Das Nachtlager von Granada roli Lovce,napsanou údajně pro jeho hlas; bezprostředně následujících 30 repríz tohoto díla na Stögerově scéně ho mezi vídeňským publikem proslavilo. Spolu se Stögerem a dalšími zpěváky odešel P. v červenci 1834 do pražského StD a stal se jeho prvním basistou a basbarytonistou. Literatura se zmiňuje (bez dokladů) o tom, že se v Praze oženil se Stögerovou dcerou. Byl jedním z nejobdivovanějších členů souboru a k jeho služebním výhodám patřily i poměrně dlouhé dovolené pro hostování v zahraničí. Také v létě 1837 hostoval v dvorním divadle v Braunschweigu (poprvé již 14. 7. 1834) a v rozporu se svou pražskou smlouvou, uzavřenou až do roku 1840, přijal nabídnuté tamní doživotní angažmá. Jako člen braunschweigského dvorního divadla vystoupil poprvé 3. 9. 1837 v titulní roli Rossiniho opery Wilhelm Tell. Řediteli Stögerovi se navzdory velkému úsilí nepodařilo získat ho zpět do StD (od 22. 9. 1837 až do listopadu oznamují cedule, že P. o své vůli překročil délku své dovolené). V pražském souboru ho nahradil již angažovaný K. Strakatý a od prosince 1837 někdejší Stögerův další vídeňský zpěvák E. Kunz, přicházející z Prešpurku [Bratislava]. Z Braunschweigu, kde od 1840 působil i jako režisér, zajížděl P. na další velká německá jeviště, mj. 1840 účinkoval s německou operní společností v Londýně při místní premiéře Kreutzerovy opery Das Nachtlager von Granada. V červnu 1842 se se Stögerem smířil a hostoval v Praze v šesti rolích.
P. byl obdařen atraktivním jevištním zjevem a vypěstoval si základní herecký instinkt, s nímž dobře zvládal vyhraněné charakterní role: podnikavé podvodníky, výřečné intrikány, odhodlané revolucionáře, pirátské vůdce, vznešené prince a krále. Ve StD vystupoval v celém spektru soudobého operního repertoáru (Meyerbeer, Bellini, Donizetti ad.) a též ve dvou premiérách domácích autorů (F. Škroup: Die Geisterbraut, Dessauer: Lidwinna, obojí 1836). Vedle tenoristy F. Demmera, sopranistek J. Lutzerové a K. Podhorské a basisty K. Strakatého patřil P. k jádru pražského souboru, které zaručovalo vysokou kvalitu Stögerových představení a u zvláště úspěšných oper i velké množství repríz. V Braunschweigu však kvalita jeho pěveckých výkonů rychle klesala, protože neuměl s hlasem uvážlivě zacházet. Opotřebení začal nahrazovat hereckým přeháněním, v němž kritika postrádala noblesu. Ještě před rokem 1850 se obrátil převážně k režijní činnosti, v posledních letech již pro nemoc nevystupoval.
P. hlas měl vzácnou kovovou barvu a zcela mimořádný objem. Pro tyto vrozené vlastnosti byl P. pokládán za jednoho z velkých zpěváků své doby, ač jeho umělecké školení bylo minimální, herecké schopnosti průměrné a pěvecká dráha poměrně krátká.
Role (ve StD)
1834: Zampa (Hérold: Zampa), Don Juan (Mozart: Don Juan), Baron von Waldeburg (Bellini: Die Unbekannte), Figaro (Rossini: Der Barbier von Sevilla), Gallustius (Pacini: Pompeji’s Untergang), Bandita (Auber: Fra Diavolo), Pietro (Auber: Die Stumme von Portici), Lovec (Kreutzer: Das Nachtlager von Granada), Hrabě Egbert (Auber: Der Schnee); 1835: Gaveston (Boieldieu: Die weisse Frau), Obrist Commenge (Hérold: Der Zweikampf), Capulet (Bellini: Die Montecchi und die Capuletti), Tristan d’Accuncha, generál portugalský (Spohr: Jessonda), Tell (Rossini: Wilhelm Tell), Orovist (Bellini: Norma), Johann, bandita (Auber: Der Schwur oder Die Falschmünzer), Assur (Rossini: Semiramis), Fernando Villabello (Rossini: Die diebische Elster), Heinrich VIII. (Donizetti: Anna Bolena), Bertram (Meyerbeer: Robert der Teufel), Mahomet II. (Rossini: Die Belagerung von Corinth), Grandenigo, benátský patricij (Marliani: Der Bandit); 1836: Pistofolus, notář (Paisiello: Die Müllerin), Cinna, válečný tribun (Spontini: Die Vestalin), Hrabě Rudolf (Bellini: Die Nachtwandlerin), Seržant Schönbärtchen (Donizetti: Der Liebestrank), Sultán Aladin (Meyerbeer: Kreuzritter von Aegypten), Hrabě Friedrich (F. Škroup: Die Geisterbraut, prem.), Hrabě Maldonado (Dessauer: Lidwinna, prem.), Pizzaro (Beethoven: Fidelio), Reuterhyelm (Auber: Die Ballnacht), Figaro (Mozart: Die Hochzeit des Figaro), Enrico (Bellini: Das Castell von Ursino); 1837: Lord Valton (Bellini: Die Puritaner), Senato Murena (Donizetti: Der Verwiesene aus Rom), Duch hor (Spohr: Der Berggeist); 1842 j. h.: Lovec (Kreutzer: Das Nachtlager von Granada), Baron von Waldeburg (Bellini: Die Unbekannte), Tell (Rossini: Wilhelm Tell), Peter I. (Lortzing: Zar und Zimmermann), Don Juan (Mozart: Don Juan), Alfonso (Donizetti: Lucrezia Borgia).
Prameny a literatura
Cedule StD 1834–37, 1842, NMd. • Almanach für Freunde der Schauspielkunst auf das Jahr 1845, Berlin 1846, s. 73 [Braunschweig]; Deutscher Bühnenalmanach, Berlin 1870, s. 146 [nekrolog]; Teuber III, s. 196, 197, 200, 201, 252–255, 258–260; A. Rosendahl: Geschichte der Hoftheater in Hannover und Braunschweig, Hannover 1927; A. Bauer: Das Theater in der Josefstadt, Wien 1957. • Eisenberg; Kosch; Kutsch 1997 [všichni chybně o pražském angažmá], též ve sv. VI; Piper, sv. Register.
Životní události
- 1812: narození, Zwettl, Dolní Rakousko
- 30. 10. 1869: úmrtí, Braunschweig, Německo
Další jména
Pöckh , Poeck
Vznik: 2006
Zdroj: Hudební divadlo v českých zemích. Osobnosti 19. století, ed. J. Ludvová, Praha: Divadelní ústav – Academia 2006, s. 407–408
Autor: Jitka Ludvová