Tuček, Jan: Porovnání verzí
![nahoru...](/skins/encyklopedie/images/sipka.png)
Z Divadelní Encyklopedie
(založení hesla) |
m (založení hesla) |
||
Řádka 2: | Řádka 2: | ||
<span id="PageFillProgress">3</span> | <span id="PageFillProgress">3</span> | ||
</ee:progress>{{Infobox Osoba | </ee:progress>{{Infobox Osoba | ||
− | | jméno=<ee:firstname>Jan </ee:firstname> | + | | jméno=<ee:firstname>Jan</ee:firstname> |
| příjmení=<ee:lastname>TUČEK</ee:lastname> | | příjmení=<ee:lastname>TUČEK</ee:lastname> | ||
| pseudonym=<ee:pseudonym></ee:pseudonym> | | pseudonym=<ee:pseudonym></ee:pseudonym> | ||
| narozen=<ee:mvchronology type="narození" field="date_from"> | | narozen=<ee:mvchronology type="narození" field="date_from"> | ||
− | 15. 12. 1742 | + | 15. 12. 1742 |
</ee:mvchronology> | </ee:mvchronology> | ||
| místoNarození=<ee:mvchronology type="narození" field="place"> | | místoNarození=<ee:mvchronology type="narození" field="place"> | ||
Řádka 19: | Řádka 19: | ||
| foto=<ee:titleimage></ee:titleimage> | | foto=<ee:titleimage></ee:titleimage> | ||
| fotodesc=<ee:imagedesc></ee:imagedesc> | | fotodesc=<ee:imagedesc></ee:imagedesc> | ||
− | | povolání=<ee:profession>skladatel, </ee:profession> | + | | povolání=<ee:profession>skladatel,</ee:profession> |
}}<ee:perex> | }}<ee:perex> | ||
Řádka 25: | Řádka 25: | ||
Křtěn Jan Tomáš. – S manželkou Annou měl tři syny: Jana Baptistu Tomáše (* 18. 8. 1771), pozdějšího skladatele a divadelního kapelníka → Vincence Tomáše Václava (* 2. 2. 1773) a Aloise Tomáše (* 13. 10. 1774). Nejpozději od poloviny šedesátých let 18. stol. pobýval v Praze, 1770 byl pražským novoměstským měšťanem a zpěvákem-basistou v kostele sv. Jindřicha. Zároveň působil jako kapelník městské civilní gardy. Počátkem 1774 se stal regenschorim a kantorem u sv. Petra Na Poříčí. Zemřel předčasně ve 40 letech. | Křtěn Jan Tomáš. – S manželkou Annou měl tři syny: Jana Baptistu Tomáše (* 18. 8. 1771), pozdějšího skladatele a divadelního kapelníka → Vincence Tomáše Václava (* 2. 2. 1773) a Aloise Tomáše (* 13. 10. 1774). Nejpozději od poloviny šedesátých let 18. stol. pobýval v Praze, 1770 byl pražským novoměstským měšťanem a zpěvákem-basistou v kostele sv. Jindřicha. Zároveň působil jako kapelník městské civilní gardy. Počátkem 1774 se stal regenschorim a kantorem u sv. Petra Na Poříčí. Zemřel předčasně ve 40 letech. | ||
− | Podle vzpomínek J. Jeníka z Bratřic byl „mužem velmi veselé mysli“ a výborným hudebníkem. Skládal zpěvohry v českém i latinském jazyce, prováděné v době masopustu v semináři sv. Václava na Starém Městě 1765–71, měl být autorem hudby i textů. V Jeníkově zápisu se dochoval text '' | + | Podle vzpomínek J. Jeníka z Bratřic byl „mužem velmi veselé mysli“ a výborným hudebníkem. Skládal zpěvohry v českém i latinském jazyce, prováděné v době masopustu v semináři sv. Václava na Starém Městě 1765–71, měl být autorem hudby i textů. V Jeníkově zápisu se dochoval text ''Verbuňk aneb Přemlouvání dáti se na vojnu či Verbování'' (1769) a prolog latinské zpěvohry ''Pauper studiosus'' [Chudý student]. |
− | '''T'''. je připisována anonymně dochovaná opera-pantomima ''Zamilovaný ponocný'' [Brno 1767], dále zpěvohra o opilém muži a kompozice ''Selské povstání'', známá jen z autobiografie skladatele V. J. Tomáška. Ten podle vlastní vzpomínky z dětství účinkoval v osmdesátých letech 18. stol. ve Skutči v domácí produkci dvou českých zpěvoher ''Opilec'' (uvádí jako ''Der Trunkenbold'') a ''Selské povstání'' ''(Der Bauernaufruhr)''; jako autora obou her s odstupem sedmdesáti let uvedl skladatele „Tučka“. Na základě této informace bylo '''T'''. připsáno také autorství zpěvů k nedochované hře M. Stuny ''Sedlské | + | '''T'''. je připisována anonymně dochovaná opera-pantomima ''Zamilovaný ponocný'' [Brno 1767], dále zpěvohra o opilém muži a kompozice ''Selské povstání'', známá jen z autobiografie skladatele V. J. Tomáška. Ten podle vlastní vzpomínky z dětství účinkoval v osmdesátých letech 18. stol. ve Skutči v domácí produkci dvou českých zpěvoher ''Opilec'' (uvádí jako ''Der Trunkenbold'') a ''Selské povstání'' ''(Der Bauernaufruhr)''; jako autora obou her s odstupem sedmdesáti let uvedl skladatele „Tučka“. Na základě této informace bylo '''T'''. připsáno také autorství zpěvů k nedochované hře M. Stuny ''Sedlské zbouření'' (Vlastenské divadlo v Boudě 23. 9. 1786) a šifra jména skladatele „D–T– “ z referátu Schönfeldských novin byla v této souvislosti interpretována jako „dominus Tuček“ (⇒ ''Volf ''1936, ⇒ ''Baťha'' 1960). Atribuce byla pro nedostatek spolehlivých pramenů následně zpochybněna ve prospěch → J. Antoše (⇒ ''Someš'' 1963). |
Původní název hry o opilém muži a utrápené ženě není znám, označení ''Opilý muž'' použil E. Axman při publikaci ukázek z kompozice (⇒ ''Axman'' 1912). Jako autor textu se v pramenech objevil blíže neznámý J. Galka, skladatel '''T'''. je uváděn pouze příjmením. Dvě dochované odlišné verze a zejména řada soudobých zápisů jednotlivých árií svědčí jak o mimořádné oblibě kusu, tak o značném rozšíření její tematiky i v tvorbě dalších autorů. | Původní název hry o opilém muži a utrápené ženě není znám, označení ''Opilý muž'' použil E. Axman při publikaci ukázek z kompozice (⇒ ''Axman'' 1912). Jako autor textu se v pramenech objevil blíže neznámý J. Galka, skladatel '''T'''. je uváděn pouze příjmením. Dvě dochované odlišné verze a zejména řada soudobých zápisů jednotlivých árií svědčí jak o mimořádné oblibě kusu, tak o značném rozšíření její tematiky i v tvorbě dalších autorů. | ||
− | První profesionální představení v české řeči, anonymní intermezzo ''Zamilovaný ponocnej'' o lásce Ančičky a ponocného Vaška vítězící nad matkou čarodějnicí a jejím manželem opilým ševcem, bylo provedeno pravděpodobně 1763 v Praze zpěváky → Molinariho operní společnosti. Spřízněný titul, pantomimu se zpěvy v českém jazyce ''Der verliebte Nachtwächter'' [Zamilovaný ponocný], hrála 11. 1. 1767 v Brně společnost bádenských herců principála → J. M. Menningera. Obsah hry, zprostředkovaný pražským libretem a brněnskou cedulí, odpovídá hudebnímu materiálu dochovanému v kroměřížské hudební sbírce a připsanému '''T'''. (⇒ ''Sehnal'' 1961; atribuci potvrzuje V. Thám v dopise J. V. Zlobickému z prosince 1787 ⇒ '' | + | První profesionální představení v české řeči, anonymní intermezzo ''Zamilovaný ponocnej'' o lásce Ančičky a ponocného Vaška vítězící nad matkou čarodějnicí a jejím manželem opilým ševcem, bylo provedeno pravděpodobně 1763 v Praze zpěváky → Molinariho operní společnosti. Spřízněný titul, pantomimu se zpěvy v českém jazyce ''Der verliebte Nachtwächter'' [Zamilovaný ponocný], hrála 11. 1. 1767 v Brně společnost bádenských herců principála → J. M. Menningera. Obsah hry, zprostředkovaný pražským libretem a brněnskou cedulí, odpovídá hudebnímu materiálu dochovanému v kroměřížské hudební sbírce a připsanému '''T'''. (⇒ ''Sehnal'' 1961; atribuci potvrzuje V. Thám v dopise J. V. Zlobickému z prosince 1787 ⇒ ''Baťha'' 1958). Shoda s libretem však není úplná, a tak nelze '''T'''. autorství k pražskému provedení vztáhnout s naprostou jistotou (⇒ ''Scherl'' 1992), i když lokální narážky přítomné ve všech pramenech potvrzují, že kus vznikl ve středních Čechách, nejspíše v Praze. Obsahuje osm instrumentálních částí tanečního charakteru označených jako Pantomima, deset árií a vokální duet a kvartet, které hru uzavírají. Hudba je velmi prostá až primitivní, v líbivém lidovém tónu, blízká poloměstské a šumařské hudbě, i když některé árie nepostrádají invenci a určitou hudební charakteristiku postav, podobně jako se v instrumentálních větách objevuje náznak hudební charakteristiky pantomimicky předváděného děje. |
Způsob zhudebnění ''Zamilovaného ponocného'' je podobný kompozici ''Opilého muže'', jenž se z hlediska stylu jeví jako pozdější dílo. Zpracování je sice statičtější a melodicky jednotvárnější, ale vykazuje naopak lepší propracování orchestrálních hlasů; místo primitivní, občas pouze dvojhlasé faktury, tu skladatel důsledně uplatňuje trojhlasou sazbu. | Způsob zhudebnění ''Zamilovaného ponocného'' je podobný kompozici ''Opilého muže'', jenž se z hlediska stylu jeví jako pozdější dílo. Zpracování je sice statičtější a melodicky jednotvárnější, ale vykazuje naopak lepší propracování orchestrálních hlasů; místo primitivní, občas pouze dvojhlasé faktury, tu skladatel důsledně uplatňuje trojhlasou sazbu. | ||
− | Hra o zamilovaném ponocném se v dalších verzích stala součástí repertoáru profesionálních souborů (''Böhmische | + | Hra o zamilovaném ponocném se v dalších verzích stala součástí repertoáru profesionálních souborů (''Böhmische Ančička'' → Brunian, Praha 1770; ''Die böhmische Antzcizka'' → A. Fiedler, Brno 1772; ''Die böhmische Antschizka'' → K. Wahr, Praha 1782; ''Ponocný neb Česká Ančička'', ú: M. Štván, soubor Vlastenského divadla v Boudě 1786 ad.). Novodobé scénické provedení uspořádalo Státní divadlo v Brně v budově Reduty 11. 1. 1967 v rekonstrukci J. Sehnala a úpravě J. Trojana (r: I. Osolsobě a M. Slavík, d: V. Daněk). Československý rozhlas zpěvohru uvedl 5. 1. 1966 v hudební revizi J. Trojana a J. Hanouska (Komorní orchestr B. Martinů a sólisté za řízení F. Jílka). |
</ee:content> | </ee:content> | ||
<ee:bibliography> | <ee:bibliography> | ||
Řádka 45: | Řádka 45: | ||
<div class="chronology"><ee:chronology> | <div class="chronology"><ee:chronology> | ||
== Životní události == | == Životní události == | ||
− | * <ee:chronology_date_from>15. 12. 1742 </ee:chronology_date_from><ee:chronology_date_to/>: <ee:chronology_event_type>narození</ee:chronology_event_type>, <ee:chronology_place>Zásmuky u Kolína</ee:chronology_place><br/><ee:chronology_event_text/><ee:chronology_public_notice/><ee:chronology_private_notice/><ee:nevershow><ee:chronology_coords/></ee:nevershow> | + | * <ee:chronology_date_from>15. 12. 1742</ee:chronology_date_from><ee:chronology_date_to/>: <ee:chronology_event_type>narození</ee:chronology_event_type>, <ee:chronology_place>Zásmuky u Kolína</ee:chronology_place><br/><ee:chronology_event_text/><ee:chronology_public_notice/><ee:chronology_private_notice/><ee:nevershow><ee:chronology_coords/></ee:nevershow> |
* <ee:chronology_date_from>19. 9. 1783</ee:chronology_date_from><ee:chronology_date_to/>: <ee:chronology_event_type>úmrtí</ee:chronology_event_type>, <ee:chronology_place>Praha</ee:chronology_place><br/><ee:chronology_event_text/><ee:chronology_public_notice/><ee:chronology_private_notice/><ee:nevershow><ee:chronology_coords/></ee:nevershow> | * <ee:chronology_date_from>19. 9. 1783</ee:chronology_date_from><ee:chronology_date_to/>: <ee:chronology_event_type>úmrtí</ee:chronology_event_type>, <ee:chronology_place>Praha</ee:chronology_place><br/><ee:chronology_event_text/><ee:chronology_public_notice/><ee:chronology_private_notice/><ee:nevershow><ee:chronology_coords/></ee:nevershow> | ||
</ee:chronology></div> | </ee:chronology></div> |
Verze z 4. 11. 2016, 17:03
Jan TUČEK
* 15. 12. 1742 Zásmuky u Kolína
† 19. 9. 1783 Praha
skladatel
Nyní jsou zobrazeny pouze částečné informace. Úplné heslo bude viditelné až po přihlášení.